A o jaké úlohy jde? Nechci vyvolávat flame, jen se ptám. Protože PSPad jsem nainstaloval někomu, kdo měl patlat věci v HTML a PHP na Windows. Ale rozhodně jsem to nepovažoval za nějaký zázrak, jen to splňovalo základní požadavky:
Ale už se s tím dost těžkopádně editovalo na dálku (přes sftp např), i když to bylo spíš mojí neznalostí a neochotou něco hledat pro doinstalování téhle pro mne základní funkčnosti (transparentní přístup na vzdálené disky) do Win.
Takhle z hlavy mě napadá třeba formátování html, podpora maker, spellchecker, přehledné porovnávání souborů nebo třeba integrované TiDy. Uznávám že se to všechno nejspíš dá udělat i v linuxu, například makra by asi šla lehce nahradit skriptem v bashi, na porovnávání máme diff atd… Ale neznám žádnou aplikaci která by podporovala vše zároveň. Možná emacs,ale s tím si moc nerozumím :-) Pro normální práci používám geany, PSPad pouštím opravdu jen když potřebuji něco nestandartního,třeba přeformátovat 500 Kb html nacpaného na 400 řádků do nějaké čitelnější podoby.
Ahojte,
u kate musim souhlasit s tim, ze je velmi podobna PSPadu v jistych veceh. Ale troufnu si rict ze pro windows je PSPad nejlepsi CISTE TEXTOVY editor, co lze sehnat (zdarma i komercne, o IDE se nebavim). Kdyz jsem prvne zacinal s linuxem, prvni co jsem hledal byla alternativa milovaneho PSPadu a vyhrala Kate, ale bohuzel do systemu ktery uziva FluxBox to nataha pulku KDE knihoven ;-)
Tim myslim proste kvalitni alternativu :) aby to byl dustojny nahradnik. Je fakt, ze s PSPadem jsem naposled delal pred asi rokem a pul a uz si ani moc nepamatuju, co vsechno to umi. Takze to ber spis obecne, zajima me, co tak lidi pouzivaji jako editor kodu, krome velkych IDE. Ja osobne vyuzivam Netbeans na C/Javu, Geany tak ruzne na webovou tvorbu, ale treba i na rychle editace nejakeho kodu v C ci Jave a Kile na Latex. Ale vzdycky strasne rad objevuju nove (lepsi) alternativy k temto aplikacim.
programů, které mají nastaveno ovládání tak, aby je bylo možno ovládat intuitivně, je pro windowsy většina. Možná proto mají windows přes své nedostatky OS takový úspěch, že není nutno RTFM a člověk udělá, co potřebuje; prostě to šetří čas a člověk se může věnovat své práci a nikoliv studiu ovládání sw. A hodně programů má stejné zkratky pro stejné akce a stejnou filozofii ovládání, takže za chvíli se dá i neznámý nový soft používat.
Trefil ste hřebíček na hlavičku: Proč něco dělat složitěji nebo jinak, když to nic nepřinese? Naopak proč to neudělat stejně jako jinde, když to bude jednodušší a efektivitu to nijak nesníží? Použiju pro příklad 2 extrémy: 1. Když budou funkčnosti vyskytující se ve více aplikacích vždy pod stejnými klávesami, nebude nikdo řešit, jak se co ovládá a tato diskuse nebude existovat. 2. Když budou mít VŠECHNY aplikace pro stejné funkčnosti různé ovládání, nepochybuju o tom, že začnou kurvovat i ti skalní zastánci, kteří nyní odlišné ovládání za chybu nepovažují, a to jenom proto, že je to v současnosti u pár aplikací. Z jiného oboru: Audiosignály sou připojovaný různými konektory, ale je jich omezená množina (ideální by bylo, kdyby byl jediný). Umíte si představit, že bude mít KAŽDÉ zařízení jiný konektor?
Ale ono to přinese, ne že ne. Já se s Vimem skamaráďoval dost dlouho. Tradiční vi mě děsí dodnes. Ale když se v něm člověk naučí aspoň trochu, a pak pracuje v „tradičním“ editoru, má pocit, že zdemoluje klávesnici. Ve Vimu to všechno jde tak nějak na míň ťuků.
Ostatně, kdyby Vim byl nepoužitelný shit, tak by ho asi dneska nikdo nepoužíval, že?
Hmm, na svém domácím desktopu mám Fedora Linux. Většinu programů jsem se naučil ovládat metodou pokus omyl. To v žádném případě nesouvisí s MS Windows. Když si domů donesete novou televizi, také jako první věc otevřete manuál? Pak jste výjimka. Většina lidí si s ní nejdříve začne hrát a teprve když něco nejde, tak se podívají do manuálu. Pro lidi je tento přístup prostě přirozený. Takže nevýhodou vim je jednoznačně neintuitivní ovládání.
Ja ti to nevyvracim, jen bych byl vdecny, aby oni spokojeni uzivatele Vimu trochu zmirnili osvetu a poucovani ostatnich. Pod kazdou diskusi o nejakem editoru nebo IDE se to nakonec zvrhne v debatu „na co (NetBeans|Eclipse|PSPad|UltraEdit|…), je tu vim“. Trocha tolerance pro „odlisnost“ by nebyla spatna.
Tak jsem si ten jedit stahnul a je to hruza. To mne potvrdilo jen v nazoru ze Swing opravdu ne.
Vyzkousel jsem vsechny Skiny a porad slaby, ackoliv Nimbus vypadal nejlepe. To je typicke pro SUN – napady dobry ale neumi to dodelat dokonce. To je SUN tak neschopnej ze nemuze najmout nejakeho kvalitniho designera na GUI a nechat si to nakreslit a pak to nakodovat?
Asi bych od Sun opravdu ocekaval moc, porad nabizi jen samy nedodelky a pak se divi ze to lidi nechteji. Taky jsem si prave vyzkousel priklady z javafx.com a kazdej mi shodi prohlizec. Produkuje Sun nekdy vubec neco co funguje?
Proto je jenom dobre ze uz konecne krachnul. Sice nam Larry zvedne ceny jako u vseho co koupil. ale alespon to zacne byt casem pouzitelne.
-- Tyhlety nove diskuze ty jsou fakt hrozny. Aspon uz na root nebudu chodit a usetrim si tim cas.
Už se to tu objevilo a nechci prudit… ale já sem z PSPadu přešel na vim/Gvim – a maximální spokojenost (sem tam se něco objeví co by se mi hodilo z PSpadu – resp co zrovna nevím jak ve Vimu udělat ale učím se… a vim má mnooooohem více možností). Čas věnovaný jeho naučení se bohatě vrátí.
Ale uznávám že vim není pro všechny – v PSPadu sestra psala diplomku – že by po přechodu na linux začala používat vim si nedovedu představit…
:wq
Jsem stará struktura a držím se klasik, takže používám nedit pro patlání kódu v C, perl a spol. http://www.nedit.org/
Několik let jsem spokojeně používal PSPad na MS Windows (a dále ho pro MS Windows doporučuji společně s dalšími alternativami). Když jsem hledal odpovídající náhradu na GNU/Linux, velmi rychle jsem si zvykl na JEdit, který je napsaný v Javě. Nyní ho mám i na pracovním počítači s MS Windows. JEdit některé věci umí lépe než PSPad, některé ne, na některé věci si musíte zvyknout (např. aby JEdit napovídal HTML znaky, musíte mít otevřený nástroj SideKick). Velkou výhodou JEditu je nepřeberné množství pluginů (ostatně i HTML editace je plugin, ale existují i pluginy pro syntax highlighting méně běžných jazyků/formátů). Zvykl jsem si překvapivě rychle … .
To se ale těžko radí kvalitní alternativa, když nevíme, jaké máš kritéria kvality. ;) Jinak já používám na 95% věcí Gvim, občas Eclipse nebo Netbeans. Protože většinou jedu v Pythonu, sem tam pustím Eric4, pokud se mi zachce něco debuggovat. Ale debugger používám velice málo, skoro vůbec, takže to je fakt minimálně. Na Eclipsu (ale i na Netbeans, ikdyž ty znám méně) oceňuju, že se v něm dá komfortně pracovat kromě Javy i s projekty v C, C++, Pythonu, OCamlu, Scale… V zásadě ale Gvim + make, scons, Maven nebo něco podobného na většinu věcí, co dělám, docela stačí. Jako editor mi sedl nejlépe a vzhledem k tomu, že pro něj existuje spousta pluginů, zbytek pořeší externí filtr, případně namapování klávesové zkratky, je to fakt pohoda.
Já třeba používám zmíněný Gedit. Je to výborný soft a neustále mě překvapuje. Ze začátku jsem myslel, že to je pouze obyčejný editor alá Poznámkový blok. To ale rozhodně není a poslední verze mě taky potěšila. Kdysi, když jsem ještě používal Windows, jsem PSPad používal pořád, v té době to byl výborný soft, věřím, že i nyní. Co se týče Geditu, tak nemá stejné funkčnosti jako PSPad, ale myslím, že na programování je výborný (to, že na mě vyskakuje nápověda, když píšu kód, mi opravdu nechybí, spíše naopak). Tvořím v něm HTML s PHP skripty, kaskádové styly, nedávno jsem ho použil na Céčko a mám dojem, že jsem v něm tvořil něco i na Pythonu. Základní zvýrazňování zvládá výborně a v nové verzi si ho mohu i sám měnit. Navíc má i několik dobrých pluginů, nebudu tu ale psát recenzi, to bych už byl sakra mimo téma. ;) Jen dodám, že snad i na FTP se s ním dostanu (přes funkčnost Gnome). Co jsem měl ve škole možnost vyzkoušet DevC++ pro Windows, tak sice to třeba mělo tlačítko na kompilaci, ale ty bugy, to se nedalo vydržet. Když už něco komplexnějšího, tak před 2 lety jsem na ČVUT a i doma na Linuxu používal NetBeans (to jsem používal na Javu, ale ta mi moc nesedla, mám však dojem, že NetBeans snad začal podporovat i jiné jazyky, ale to nevím jistě), ale pro mě to bylo moc robustní. No a když už nutně něco potřebuju zkompilovat, tak na to pustím standardní nástroje linuxu, které nemají problém.
Momentálně používám Scribes (http://scribes.sourceforge.net), ale podobné PSPadu je SciTE (http://www.scintilla.org/SciTE.html).
Kdyby peníze rostly na stromě, tak bychom nemuseli chodit do práce. Kdyby byl celý svět z kopce, tak bychom chodili do školy (nejen do ní) z kopce a neunavili bychom se. To je argument jako sloní noha. Já jsem se nestačil divit tomu, co všechno by si lidi navymýšleli. Intelisense, a debugger a tamto a ono a editace velkých fajlů a… Já PSPad používám na editaci texťáků, nebo na konverzi textových souborů. Malých i větších, ale na programátořinu požívám nějaké opravdové IDE a programovat dnes v nějakém vyšším jazyce v PSPadu považuju za čirý masochismus (pokud nejde o jednorázový desetiřádkový PHPkový skript). Kamenujte mne za to…
V podstatě to dělám stejně, texťák na menší věci IDE na větší projekty. Spíš by mě zajímalo v čem dělají profíci větší projekty v Pythonu. Znáte to, z tutoriálů se dozvíte jak je Python efektivní z hlediska rychlosti pořizování kódu a vhodnej na spoustu úloh, ale o Pythoním IDE, který by bylo pro větší projekty se nikdy moc nepíše. Samozřejmě, že na WEBu se toho dá najít asi dost, ale mě by zajímalo v čem konkrétně píšete a jak ladíte vaše Pythoní programy vy?
Možná se měl tazatel zeptat autora co umí PSPad navíc, co ostatní ne. Možná jen to, že je jednoduchý… nechci kritizovat autora ani projekt, ale PSPad není nic vyjímečného, takový lepší Notepad s FTP a se správou projektu. A moc nechápu obavy ze ztráty kontroly nad projektem při uvolnění pod jakoukoli open licencí.
Tak mu budou do projektu lidi, teda pokud se takový najdou, posílat upravy zdrojaku a on je pak bude přidávat a nebo si udělá někdo fork a pak bude konkurence a to je vždy lepší, teda pokud to autor nechce prodávat, což asi nechce když je to freeware a autor se i tak vyslovil.
Vůbec uzavřený freeware nebrat, je moc podezřelý, proč je to zadarmo a uzavřené ? Autor se stydí za zdrojáky ? Přidává do softwaru nějaký škodlivý kod ? Jediný rozumný důvod mít projekt jako freeware je, že se bude později prodávat a autor potřebuje zdarma testery, nic jiného mě nenapadá.
http://www.pspad.com/cz/pspad.htm http://www.pspad.com/…i-pspadu.php stačí?
nalejme si čistého v… pod linuxem neexistuje kvalitní alternativa ani pspadu ani totalcomanderu a to mě pěkně ser.e.
Nicméně existuje spousta dalších openso. alternativ, které dohromady dokáží alespoň částečně oba výše uvedené programy suplovat, nehledě k tomu, že je stále možné PSpad používat ve wine. pořád to ale není ono
LOL! Uz dlouho sem se takhle po ceste do prace nepobavil. Souhlasim ze Tc je silny pomocnik, ale tvrdit neco o neexistenci takoveho nastroje pod linuxem je teda uz trochu dost rozvarena ryze. Vi/grep/find/ssh/ftp/bash/iconv jsou esencialni soucasti unix based OS. Na recepty pro babicku v HTML klidne PS pad, ale nechtel bych v tom psat aplikace pro android v jave. Samozrejme to plati I naopak nebudu otvirat eclipse ci netbeans abych upravil JSON file. PS pad jsem kdysi taky pouzival a mym tehdejsim pozadavkum vyhovoval, nicmene slona vzduchovka z poute neulovi : )
Jsem zastancem svobody volby, takze kdo chce jak chce, ale proboha at nikdo takhle verejne nelze detem co tady taky nekdy ctou a nedela tak propagandu MS.
Uprimne nevim co umi co jini ne … PSPad mi vyhovuje takze nemusim hledat jiny. V Windows pouzivam Pspad na to co v linuxu vim, s obojim jsem spokojeny, takze asi tak. myslim ze celkove to neni wow aplikace… proste je to takovy svicarsky nozik.
Jen par zalezitosti, ktere se mi libi:
kontrola pravopisu
dynamicka zmena zalamovani radku (kliknutim)
integrovany prepocet ciselnych soustav
podpora panelu a zalozek
zmena kodovani souboru na dva kliky
svizny
Samozrejme neni na vsechno… kdyz potrebuju psat latex saham po Led, kdyz potrebuju programovat saham po IDE… kdyz potrebuju jenom proletet zdrojak tak je to na PSPad. kdyz potrebuju editor textoveho souboru, tak proste saham po PSPad… Just so simple :) Kdyz se potrebuju rychle podivat ve Windows do binarniho souboru, take jsem uz opustil Hexedit :)
Ano, přesně o takových lidech autor PSPadu hovořil v článku.
nechápu obavy ze ztráty kontroly nad projektem
vs.
si udělá někdo fork
Odpověděl sis sám.
Vůbec uzavřený freeware nebrat, je moc podezřelý, proč je to zadarmo a uzavřené ?
Proč podezřelé? Autor nabízí něco zadarmo, ber nebo neber. Proč autora nutit zveřejnit zdrojáky (například kravinama typu „se stydí za zdrojáky“)? OpenSource je VOLBA, nikoliv POVINNOST.
Jak ztratí kontrolu nad projektem ? Fork neznamená ztrátu nad projektem… A vůbec, co znamená ta kontrola ? Však může klidně dál vydávat vlastní verze a od komunity si vzít to co se mu bude líbit. Autor prostě chce slávu a nechce pomoc od ostatních, on je vlastně brzdou i motorem projektu…
Mě prostě freeware smrdí… Open source není povinnost, ale když sám autor říká, že na to nemá čas, tak by to měl opravdu zvážit…
Kontrola: Autor sám rozhodne, co v programu chce mít a co nikoliv. Stejně tak si sám řídí zdrojový kód. Jak správně píše, i kdyby byl PSPad Open, tak by se musel starat o začleňování patchů a úpravu cizích zdrojáků. To už je fakt lepší, když mu lidé píší požadavky a on je sám naprogramuje (pokud je uzná).
Fork: Ty vezmeš jeho zdrojáky, změníš 1% a vydáš to jako MartinPAD (To klidně udělat můžeš. Samo, že záleží na konkrétní licenci), tak nad tímto forkem autor původního PSPadu nebude mít kontrolu ve smyslu předchozího odstavce. Ale MartinPAD bude na 99% stejný jako původní program a může to původního autora poškodit.
Ale což, velmi podobná diskuse se odehrála na abclinuxu.cz pod rozhovorem s ředitelem Opera ASA. Opera je také free, pán vysvětloval proč není OpenSource (velmi dobré důvody) a stejně se našli lidé, kteří za tím chtěli vidět „stud“ za vlastní zdrojáky.
A jak ho MartinPAD může poškodit ? Finančně? Ne, je to freeware. Že budu jeho zdrojáky předkládat jako svoje? Nemá třeba GPL vX nějakou klauzuli, že musím uvest to, že jsem převzal něčí zdrojáky ? Myslím že ano. Forky se dělají pouze pokud jsou lidé hoodně nespokojeni se současným vývojem… tedy opodstatněně. Operu taky nebrat ! :D
Autor má určitá práva. Je na jeho volbě, jaká práva využije a jaká ne. Pokud chce mít uzavřený kód a výsledek práce je poskytován zdarma, je to jeho volba. Pokud se Ti to nelíbí a on postoj nezmění, máš smůlu. Nelze nadřadit přání uživatele nad právo autora – a já mám (nevím proč) pocit, že právě tohle se Ti nelíbí…
PS: Také bych byl rád, kdyby byl vývoj PSPadu razantnější, jsou funkce, které mi v něm chybí – ale i já, jakožto uživatel mám možnost volby. Jiný editor, a nebo motivovat programátora – třeba anonymní finanční podporou – a nebo zkusit „antivydírat“ :-) Tedy – na kolik si ceníte naprogramování této funkce?
Zdravim Plzen a autora PSPadu, nema smysl zde tvrdit, ze vim, jedit apod je lepsi editor apod flame-oviny, ruku na srdce tenhle „nadupany“ editor je velky pocin z ceske kotliny a ja tedy hluboce smekam natoze je to napsano v Deplhi je to velmi velmi slusne i s prihlednutim na „one man show“
Bohuzel na druhou stranu nesplnuje „idealy“ open sveta a mam velke obavy co se s projektem stane az autor skonci, otevre kod a co dal? Programatoru Delphi je dnes jako safranu.
Jen takova otazka bokem nesel by PSPad zkompilovat pod kylixem nebo lazaruse?
Dokaze to napr. Geany… (aj ked nie je nativne pre KDE).
Pouzivam ho pri vyvoji v PHP, nakolko PHP je tak ‚uzasne‘ co sa tyka poradia parametrov funkcii (hlavne starsich – kvoli spetnej kompatibilite).
Jedinou chybou je, ze nedokaze otvarat subory priamo z FTP (co obcas dost vadi) – resp. neviete niekto ci to je mozne?
A co treba misto podpory ftp v editoru pouzivat ftpfs? – http://en.wikipedia.org/wiki/FTPFS
PSPad považuji za nejlepší náhražku notepadu pro windows, má můj velký respekt, je to program, který se povedl a používá se opravdu celosvětově (již jen jeho úspěch je dostačující důvod, proč o něm mluvit). Shodou okolností zrovna včera jsem se díval, jestli není náhodou opensource, že bych třeba pomohl s částečně stagnujícím vývojem.
Ale otázky, které autor článku pokládal, se mi nelíbí, jsou pokládány spíš stylem společenské rubriky, než technického magazínu.
A BFU requesty typu „bude aj debuger?“, „Pôjde PSPad cestou IDE?“, „Bude mať PSPad niekedy Intellisense?“, „A Code Folding?“ jsou dle mého názoru nejen hloupé, ale i zcestné. Chybí už jenom „a bude PSPAd umět přehrávat filmy a MP3?“
A ještě mě nadzvihlo mandle pozměňování reality za účelem vytvoření rádoby expresivního titulku – že by to autor (článku) odkoukal z bulváru ? Titulek: „PSPad je koníček a ten neprodám“. Článek: „A jestli bych byl ochotny jej prodat? To opravdu nevím. Přece jen je to koníček a takové věci se neprodávají.“
Za mne:
Jan Fiala a PSPad za 1 autor za 3–
+1
Dělat z PSPad IDE je imo „cesta do pekel“ :-). Když jsem ho použil bylo to vždy jen kvůli jednoduché editaci nebo pro nakouknutí do zdrojáku, abych ten soubor nemusel cpát do nějakého projektu v IDE, nehledě na docela rychlý start. Dokonce jsem v PSPadu editoval SQL script, export, který měl 5MB a docela to šlo :-)
Proc posilate u toho .pas jako mime typ octet-stream? Pokud je pro vas ten typ neznamy, tak nemate posilat nic, aby to muj prohlizec podle rfc2616 mohl zkusit detekovat sam a neotviral mi to v hexaeditoru. Jinak na ten pascal jste mohli klidne pouzit text/plain nebo text/x-pascal.
NENI PRO LINUX ..ee.. ok, ok.. root sou zpravy nejen ze sveta linuxu.. ok.. NENI OPENSOURCE .. ehm.. no.. ok, proc ne..
Ale:
Jestli sem to dobre pochopil tak PSPad je uspesny v podstate jenom proto, ze na windows po instalaci neni krome nepouzitelnyho notepadu nic cim by se daly editovat textovy soubory, natoz nejaky zdrojaky. Jinymi slovy znouzectnost.
Jinak sem v clanku zaznamenal veci ktery u me rozsvitily poplasny svetylka.. je to varovani ze se deje neco cemu bych se radsi mel vyhnout:
ps: taky nechapu proc ten kus zdrojaku posilate jako octet stream.. zbytecna komplikace kterou nikdo nic neziska..
Nevedl sem zadnej open source, ale nekolik closed source s vic lidma
pracujicima vesmes z domova, takze uplne mimo nejsem. Tak myslim az me boli za
usima, ale nedokazu prijit na zadnej RELEVANTNI duvod, jenom na nasledujici:
* boji se ze nebude stihat kontrolovat prispevky dalsich lidi – no ale kdo
rika ze musi? Pokud mu nekdo posle patch, nikdo ho nemuze nutit se tim
zabejvat – pokud nema cas, muze prispevky ostatnich zamerne blokovat,
pripadne jasne vypsat co sou priority a co ma sanci dostat se do projektu.
Ostatnima prispevkama se zase nemusi zabejvat. Tohle neni zadnej duvod.
* boji se ze ztrati kontrolu nad projektem – tim asi mysli ze se boji ze si
to nekdo forkne – ok, tak forkne, no a co? Pokud to vyda pod licenci ktera
vyzaduje uvedeni jeho jako autora i odvozenejch praci, nevim kde ma problem
(pokud jak tvrdi na tom nechce bohatnout.. coz asi fakt nechce)
* dalsi vec tady uz taky padla, a ja se skoro vsadim ze to hraje roli –
proste se stydi za zdrojaky – podle mejch zkusenosti 99% vsech lidi co pisou
neco sami (vcetne me) docela solidne prasej a pak se vymlouvaj na neuveritelny
veci aby nemuseli ukazat zdrojak.
* no a nakonec neco co pusobi mozna smesne, ale podle me to hraje roli –
v kulture DOS/WINDOWS proste neni open-source moc doma – jasne ze existuje
spousta win-only open-source projektu, ale v porovnani kolik jich je
multiplatformnich nebo unix-like, je to smesne malo. Lidi co delaj na windows
proste maj k open-source jinej vztah. To je ale jenom muj subjektivni nazor.
A jinak ja netvrdim ze PSPad je spatnej SW – ja akorat tvrdim ze ten clanek
na root nepatri a pokud by patril tak bych tam ocenil veci ktery se tam
neobjevily (v cem je PSPad vyjimecnej, s cim se da srovnat apod..), i kdyz
vim ze to byl rozhovor a ne clanek o PSPadu – ale udelat rozhovor s autorem
softu kterej neni open-source, neni pro linux a dost lidi co ctou root ho neznaj
mi pride proste mimo, a zbytecne to pana Fialu vystavi utokum lidi jako sem
ja :)
Nehnevajte sa na mna ale argumenty tohoto typu neberiem. Ked som spravil rozhovor s V.Trefnym tak bolo mnoho frflosov tiez.
Skor si myslim ze prave tyto frflosi sa citia byt nedocenenymi, a maju predstavu ze pre tento svet robia vela dobreho ale nik ich nedoceni. Pokial si myslite ze ste zaujimavy clovek napiste mi spravim s vami rozhovor. Potom podla uvazenia redakcie zverejnim. Bud ako clanok alebo ako blog.
Tesim sa na navrhy.
Sorry Trsku, ale Tvůj argument si říká o vymazání. ;-) Já jsem pindat nechtěl, ale abych řekl pravdu, myslím si, že Jan Fiala je vzhledem k zaměření Roota skutečně dost na hraně. Dosud jsem si myslel, že řeči o tom, že kritik vlastně závidí kritizovanému, jsou výsadou Čechů, tak tuhle naši nemoc prosím netahej na Slovensko. ;-) Autor příspěvku vyjádřil svůj názor a to poměrně slušnou formou (to můžeš být rád, nepřál bych Ti „kritiky“, kteří se do mě pustili na mém blogu, ale co s hulváty, dělají obrázek akorát sami sobě), tak to ber a jeď dál.
…
CodePage := CP;
{ mame tu UTF-8 bez identifikacnich bytu }
if CodePage = UTF8 then
…
No já nevím. Nejprve nastaví CodePage na CP a pak kontroluje, jestli tam není UTF8?
SynEdit code folding umí. Alespoň teda ten, co je v Lazarusu. http://img5.imageshack.us/i/synedit.png/
Je to pro Vistu, ale to téma je překopávka tématu pro XP.
Autor by mozna mohl upravit svuj produkt tak, aby fungoval jak uzivatele ocekavaji. Napriklad mi neni jasne, proc dvojity klik neoznaci prazdne mezery mezi slovy, nebo proc CTRL+sipka nahoru/dolu listuje radky, misto aby to umoznilo prechod z jednoho radku na druhy.
Take pobavi, kdyz CTRL+, vlozi <></> a umisti kurzor mezi ne, ackoliv kazdy, kdo nekdy psal HTML kod, zde ocekava, ze CTRl+, spise vlozi <> a umisti kurzor mezi spicate zavorky, coz je podstatne praktictejsi nez <></>, to by me zajimalo, kdo to vymyslel.
Proste zmateny produkt s chaotickym ovladanim. O tom, ze chybi viceradkove hledani/nahrazovani v souborech ani nemluvim.
Odpověděl bych – těžkopádný uživatel. Klávesové zkratky jsou definovatelné, šablony má PSPad uloženy v textových souborech, aby si je mohl uživatel upravit k obrazu svému. A protože je uživatel neschopný si cokoliv nastavit, může za to „produkt“. Pokud si myslíte, že by měl autor toto chování změnit, napište to do fóra PSPadu. Snad přesvědčíte víc uživatelů, že zrovna ten váš názor, jak by to mělo být je správný. Autor pak chování upraví. Aspoň takto to funguje už nějakou dobu.
Ahoj,
prosel jsem 115 komentaru a vytvoril se mi nasledujici obrazek:
Autor formou rozhovoru dava nahlednout do mysleni cloveka, ktery dela zda se pomerne oblibeny editor pro windows jako freeware. Pochopitelne to vyvolava otazku, patri-li to na root.cz?
Moje odpoved je ANO, v tomto pripade patri: tady je podle me videt hlavni rozdil mezi linuxem a windows – aneb kdyz 2 delaji totez, neni to totez.
Jeste za casu, kdy jsem mel windle, jsem si oblibil jeden freeware program. Psal jsem si s autorem, on velmi briskne upravoval kod podle mych navrhu, oba jsme byli nadsenci a bylo to velmi prijemne. V jeden den me ale autor postavil pred volbu tim, ze nahle presel na shareware licenci. Samozrejme, byla to jeho svobodna volba a ja nemel zadny duvod si stezovat. Tenktrat jsem ten program opustil a casem jsem se dostal az k linuxu, kde vetsina veci je licencne stabilni. Kdybych byl v te situaci dnes, mozna bych zaplatil par korun za licenci, zaplatil bych take za totalcommander, za winzip a spousty dalsich sikovnych veci a byl bych spokojeny spotrebitel.
Jenze ted jsem take spokojeny, ale jinak. Vyuzivam programu jako je gzip a tar, cp a mv, mc a xfig, gimp a emacs a nemusim resit licence, proste ty programy mam a nemam obavu, ze mi nekdo rekne, ze ode dneska se za program, do ktereho jsi investoval silene mnozstvi casu a vlastniho podpurneho kodu – plati. V tomhle smyslu jsem velice prekvapen, ze firma se 3000 pocitaci se ubira touhle nejistou cestou.
A ‚platim‘ proste tim, ze zcela dobrovolne a tez jako hobbista, placnu svoje kody na web. At si to nekdo predela jak chce, diky GPL x i ja pak muzu eventuelne pouzit lepsi cizi verzi a to je dobre.
Inu – kdo chce slavu a moc? A proc?
Psat Delphi program v necem jinem nez v Delphi by opravdu byl masochismus. Delphi kod si v PSpadu otevru, pokud chci neco najit nebo se na neco se rychle podivat.
PSPad pouzivam k editaci jakychkoliv textaku, SQL skriptu, psani poznamek – je jednodušší to napred napsat a pak ve finale zformatovat napr. ve Wordu. Dalsi pouziti pak úpravy eBooků, jednoduchá práce s PDB formátem, zpracování CSV, importů dat atd…