Chlorem se ošetřuje jen některé maso, a v Evropě se to nepraktikuje. Obě látky jsou těkavé, do těla je nedostanete. Důvodem pro jejich použití je desinfekce - poradí si například s ptačí chřipkou. BTW chlorování vody se neobáváte? "Tradičně" se například používaly olověné vodovodní trubky. Preferujete návrat k tradici? :)
Co má příroda vyřešené tisíce let? Způsob desinfekce řezných nástrojů při zpracování masa? Způsob prevence přenosu ptačí chřipky na člověka? Nebuďte naivní. Oba problémy existují "tradičně", jen je dnes lépe řešíme.
Co máte na mysli tou žloutenkou druhého typu? Neonatální hyperbilirubinemii? Ta je naprosto běžná, jen jsme ji ještě před 150 lety nepovažovali za hodnou pozornosti, protože novorozence nezabíjí (v extrémních případech způsobuje poškození mozku), a tehdy existovaly daleko závažnější problémy. Ono totiž ještě v roce 1850 z tisíce živě narozených Američanů 217 umíralo (u bílých; u černých to bylo 340). V současné době je celosvětový průměr 43 úmrtí na tisíc živě narozených, a v ČR je to 3.67. O "detaily" typu neonatální hyperbilirubinemie se staráme jen cca 50 let.
www.rimed.org/medhealthri/2010-05/2010-05-154.pdf
http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_countries_by_infant_mortality_rate
http://en.wikipedia.org/wiki/Infant_mortality#In_the_United_States
Alergie jsou nejspíš výrazně starší než lidstvo. Moderní popis pochází z roku 1906, ale Indové obdobný pojem znají už pár tisíc let. Při důkladném zkoumání najdete známky nějaké alergické reakce u 30-40% světové populace, a při vystavení "vhodnému" podnětu alergizujete v podstatě každého.
http://en.wikipedia.org/wiki/Allergy#History